Publikace zveřejňuje přijaté přednášky autorů-účastníků 7. ostravských dnů podpůrné léčby v onkologii, které se konaly ve dnech 25. a 26. dubna 2003.
Kongres mívá dle pořadatele charakter mezinárodní, je pořádán pro lékaře a další odborné pracovníky ve zdravotnictví, a tak se v hojné míře zúčastňují mimo lékařů sestry, radiologové, rehabilitační pracovníci, psychologové, studenti, ale také kněží, novináři, umělci i pacienti.
Společná témata a závažnost přednesené problematiky vedla pořadatele MUDr. Pavla Vodvářku, PhD., přednostu Radioterapeutické kliniky FN v Ostravě, k uveřejnění přijatých přednášek in extenso.

Jako první je věnována pozornost výživě onkologicky nemocných, jejíž problematika je  řazena do jedenácti samostatných okruhů. Porucha výživy u nemocných s nádory je přítomna u 30-90 % pacientů v závislosti na typu nádoru a fázi onemocnění. Je charakterizována anorexií, sníženým příjmem stravy, ztrátou hmotnosti a vyčerpáním. Přitom nutriční stav onkologicky nemocných má významný vztah k celkovému výsledku léčby. V tomto oddíle jsou v jednotlivých sděleních autorů popsány např. indikace k nutriční intervenci, enterotoxicita chemoterapie a možnosti léčby, zkušenosti s perkutánní endoskopickou gastrostomií PEG, popsána je výživa a krevní lipidy u pacientů po protinádorové terapii, výživa jako součást multimodální terapie karcinomu jícnu, problém obstipace u onkologicky nemocných, deprese jako možná příčina poruch potravy a další.

V části věnované diskusi o strategii a taktice léčby onkologicky nemocných s nízkou „life expectancy“ jsou zachyceny obtížné situace pacienta, který již nemá naději na vyléčení, a etické dilema lékaře při rozhodování o dalším postupu léčby, včetně nezastupitelné úlohy sestry na oddělení. Uvedeny jsou zde rovněž pokyny pro stanovení strategie a taktiky léčby těchto nemocných, včetně základních etických principů a paliativní léčby. Čtenář se zde může také seznámit s právem smrtelně nemocného a umírajícího na sebeurčení - tedy právem na odmítnutí léčby. Jen nemocný sám může rozhodovat o tom, jak chce žít při umírání (v souladu s dokumentem Parlamentního shromáždění Rady Evropy 1418/1999).

Léčba infekčních komplikací a poruch krvetvorby, včetně imunologických aspektů, např. nálezů Mycobacterium celatum u pacientů s karcinomem hrtanu a s plicní tbc v anamnéze a dalších komplikací, tvoří samostatný oddíl knihy.

Pozornost mnoha sdělení je pochopitelně věnována léčbě bolesti a paliativní léčbě. Sdělení jsou doplněna zkušenostmi autorů při použití jednotlivých přípravků různých aplikačních forem od neopioidních analgetik až po silné opioidy a lokální anestetika. Vlastní zkušenosti autorů jsou doplněny počty pacientů, schématy, tabulkami, kazuistikami (např. syndrom nádorového rozpadu u pacientů léčených pro rozpad Nehodgkinského maligního lymfomu). Zdůrazněna je i sociální práce na onkologii, která je nutnou součástí komplexní péče, o níž se podílejí lékaři, sestry, psychologové i rodinní příslušníci.
Ve sděleních jsou uvedeny také genetické poznatky (syndrom Li-Fraumeni, klinický význam exprese proteinů HMLH1 a HMSH2 v nádorech kolorekta).

Za jednotlivými příspěvky je zařazena odborná literatura a závěrem uveden seznam téměř 120 zúčastněných autorů. Závěry kongresu jsou v knižní formě určeny široké odborné veřejnosti. Záměr se pořadateli určitě podařil, protože tento způsob informací je pro širší okruh čtenářů stále dostupnější než internetové stránky České onkologické společnosti, kde byly závěry a články rovněž uveřejněny (www.linkos.cz <http://www.linkos.cz>).