PŘÍBĚHY PÍSNÍ JSOU NAPÍNAVÉ JAKO DETEKTIVKY

Jak vznikla skladba Řekni, kde ty kytky jsou, evergreen Červená řeka nebo loupežnický popěvek Na kopečku v Africe? Odpovědi nabízí kniha Michala Bystrova Příběhy písní 2, jež do detailů popisuje historii dvaceti skladeb.
Michal Bystrov, jinak také novinář, překladatel textů i biografie Boba Dylana a zároveň zajímavý písničkář, vlastně navázal na svůj předchozí svazek Příběhy písní 1. Ten mu vyšel v roce 2009 a získal solidní ohlas. Po nynějším druhém dílu, vydaném nakladatelstvím Galén, má časem následovat třetí pokračování.

Až ke kořenům 
Bystrovova takřka detektivní metoda se nezměnila. Autor dokáže píseň vystopovat až k jejím kořenům. Třeba Shenandoah znamená v indiánské řeči dcera hvězd, v pozdějších úpravách se za jménem skrývá konkrétní dcera indiánského náčelníka i název řeky. V říční verzi tuto píseň (Oh, Shenandoah) hrála už na přelomu šedesátých a sedmdesátých let česká kapela Rangers.
Všechny souvislosti hudebního, historického či zeměpisného rázu, a že se jich váže ke každému songu mnoho, provází řada fotografií a ilustrací.
Výtečné je, že každá píseň má i svůj český překlad, který ctí její původní smysl. V závěru knihy autor nabízí různě přetextované české verze. Včetně proslulé domácí podoby skladby Where Have All The Flowers Gone? (Řekni, kde ty kytky jsou) od Jiřiny Fikejzové, známé z podání Marie Rottrové nebo Marty Kubišové.
Svou spirituální historii má hymnus Amazing Grace (Už z hor zní zvon), jejž počeštil textař Zdeněk Borovec pro Karla Gotta. A zlidovělá píseň Červená řeka, která pomohla ve startu kariéry Heleny Vondráčkové, se v originále jmenuje Red River Valley. Zpívá se mezi lidmi také jako Rodné údolí.
Nejde jen o domácí interpretace písní, Bystrov uvádí i četné zahraniční zpěváky, kteří v případě smutné balady Long Black Veil (Dlouhý černý závoj) tvoří poměrně dlouhý seznam. Patří sem například Johnny Cash, skupina The Band, Nick Cave And The Bad Seeds nebo irská kapela The Chieftains s Mickem Jaggerem. Za českou stranu píseň naposledy převzal Pavel Bobek.

Nový literární žánr?
Autor rozplétá i zvláštnosti v textech, třeba proč se v písni o Babinském objevuje Afrika, zatímco český loupežník je titulován jako „starej lotr mexickej“.
V Bystrovově podání se za většinou písní, jež pocházejí převážně z Velké Británie nebo Ameriky, vynořují celé úseky dějin nebo i neuvěřitelné lidské osudy, jež se promítly do songů třeba jenom vzdáleně. Písně vlastně autorovi poslouží jen jako jakási optická čočka, ve které se všechny linie směřující k jejímu vzniku protnou.
I proto se Příběhy písní čtou skoro jako historické či hudební detektivky. Nikdo v Česku je zatím tak důsledně, detailně či zajímavě nezpracovává jako Michal Bystrov. Možná tím založil speciální literární žánr.