Autorský kolektiv

DIABETES MELLITUS U CYSTICKÉ FIBRÓZY (CYSTIC FIBROSIS RELATED DIABETES) (Stanislava Koloušková)
1. Cystická fibróza
1.2. Patogeneze
1.3. Klinický obraz
1.4. Diagnóza
1.5. Prognóza
2. Diabetes mellitus u cystické fibrózy
2.1. Výskyt
2.2. Patofyziologie
2.3. Screening
2.4. Diagnostická kritéria CFRD
2.5. Terapie CFRD
2.6. Závěr

MODY - »MATURITY ONSET DIABETES OF THE YOUNG« (Štěpánka Průhová, Jan Lebl)
1. Úvod a definice
2. Klinické typy MODY
3. MODY 1
3.1. Klinický obraz
3.2. Patofyziologie
3.3. Genetika
3.4. Prevalence
4. MODY 2
4.1. Klinický obraz
4.2. Patofyziologie
4.3. Genetika
4.4. Prevalence
5. MODY 3
5.1. Klinický obraz
5.2. Patofyziologie
5.3. Genetika
5.4. Prevalence
6. MODY 4
6.1. Klinický obraz
6.2. Patofyziologie
6.3. Genetika
6.4. Prevalence
7. MODY 5
7.1. Klinický obraz
7.2. Genetika
8. MODY 6
8.1. Klinický obraz
8.2. Patofyziologie
8.3. Genetika
9. MODY X

POKROKY V POZNÁVÁNÍ MOLEKULÁRNÍCH PŘÍČIN DIABETU 2. TYPU (Běla Bendlová)
1. Diagnostika
2. Dědičnost diabetes mellitus 2. typu
2.1. Důkazy pro genetickou složku DM2
2.2. Teorie hospodárného genotypu
2.3. Epigenetika v patogenezi DM2
2.4. Dědičnost běžných forem DM2
3. Patofyziologie hyperglykémie
3.1. Souhra mezi sekrecí a působením inzulinu
3.2. Inzulinová rezistence
3.3. Poruchy ß-buněk
4. Studium genetického pozadí DM2
4.1. Monogenní onemocnění versus běžné formy diabetu
4.2. Zvířecí modely
4.3. Kandidátní geny DM2
4.4. Celogenomové scany
4.5. Budoucnost genetického výzkumu
5. Proteomika a DM2

DIABETICKÁ NEUROPATIE (Helena Vondrová)
1. Úvod
2. Epidemiologie
3. Etiologie a patogeneze
4. Klasifikace
5. Klinické projevy
5.1. Symetrická distální senzitivně-motorická polyneuropatie
5.2. Proximální motorická neuropatie
5.3. Diabetická thorakoabdominální (trupová) neuropatie či polyradikulopatie
5.4. Mononeuropatie
5.5. Úžinové syndromy
6. Klinické neurologické vyšetření u diabetické neuropatie
7. Diferenciální diagnostika periferní diabetické neuropatie
8. Elektromyografické vyšetření
9. Diabetická autonomní neuropatie
9.1. Klinické projevy
10. Léčba diabetické neuropatie
10.1. Metabolická kontrola
10.2. Léčba vycházející z patogenetických poznatků
10.3. Vitaminy
10.4. Léčba bolestí u diabetické neuropatie
10.5. Imunoterapie
10.6. Ostatní léčba
10.7. Léčba diabetické autonomní neuropatie
11. Závěr

SYNDROM POLYCYSTICKÝCH OVARIÍ (Jana Vrbíková, Soňa Stanická)
1. Definice, diagnostika, prevalence PCOS
2. Patogenetické příčiny PCOS
3. Klinické souvislosti
4. Některé léčebné přístupy k PCOS
5. Závěr

LÉČBA INZULINEM V ÉŘE INZULINOVÝCH ANALOG (Terezie Pelikánová)
1. Fyziologie sekrece inzulinu
2. Inzulinové přípravky
2.1. Původ inzulinových přípravků
2.2. Farmakologické vlastnosti inzulinových přípravků
2.3. Rozdělení inzulinů podle délky působení
2.4. Inhalační inzulin
2.5. Nežádoucí účinky a komplikace léčby inzulinem
3. Taktika podávání inzulinu
3.1. Konvenční režimy
3.2. Intenzifikované režimy
3.3. Inzulinová pumpa
3.4. Edukace, selfmonitoring glykémií a samostatné úpravy dávek inzulinu
4. Léčba inzulinem při diabetu 1. typu
5. Léčba inzulinem při diabetu 2. typu
5.1. Hyperglykémie a riziko cévních komplikací u diabetu 2. typu
5.2. Postavení inzulinu ve srovnání s perorálními antidiabetiky
5.3. Cílové hodnoty a úspěšnost v praxi
5.4. Praktické postupy

VLIV VÍCENENASYCENÝCH MASTNÝCH KYSELIN ŘADY n-3 NA CITLIVOST K INZULINU (Jan Kopecký, Pavel Flachs, Martin Rossmeisl)
1. Úvod
2. Literární podklady
3. Lipogeneze a metabolismus mastných kyselin
4. Vliv n-3 LC-PUFA na metabolický syndrom
4.1. Působení n-3 LC-PUFA v dospělosti
4.2. Perinatální působení n-3 LC-PUFA a dlouhodobé efekty
5. Vliv n-3 LC-PUFA na citlivost k inzulinu
5.1. Studie na experimentálních zvířecích modelech
5.2. Klinické studie
6. Vliv n-3 LC-PUFA na pankreas
7. Mechanismus působení n-3 LC-PUFA
7.1. Působení n-3 LC-PUFA v tukové tkáni
7.2. Působení n-3 LC-PUFA v játrech
7.3. Působení n-3 LC-PUFA ve svalu
7.4. Důvody absence vlivu n-3 LC-PUFA na inzulinovou rezistenci
8. Zdroje n-3 a n-6 PUFA
8.1. Potrava
8.2. Koncentráty n-3 LC-PUFA
9. Nežádoucí účinky a rizika spojená s konzumací EPA a DHA
9.1. Dyspepsie a nauzea
9.2. Zvýšené riziko krvácivosti
9.3. Kontaminace ryb xenobiotiky
9.4. Oxidační stabilita olejů s vysokým obsahem PUFA
9.5. Indukce tvorby volných radikálů v organismu
9.6. Možnost předávkování vitaminy A a D
10. Obecná výživová doporučení
11. Závěry

ZKRATKY