Ateroskleróza se začíná rozvíjet v dětství a proto znalost rizikových faktorů ukazuje také reálné možnosti prevence ischemické nemoci pozdějšího věku.
V úvodní kapitole jsou vypovídající čísla zachycující úmrtnost na kardiovaskulární onemocnění (zejména na ischemickou chorobu srdeční), která jsou nejčastější příčinou úmrtí ve většině evropských zemí. „Úmrtnost na kardiovaskulární onemocnění přesahující 50 % přetrvává stále ve východní Evropě, zatímco v západních zemích již pod tuto hranici klesla“.
Autoři se zabývají rizikem aterosklerózy v České republice a rizikem aterosklerózy u dětí.
Upozorňují, že ateroskleróza není onemocněním dospělého věku, ale celoživotním onemocněním. Podávají konkrétní důkazy z pitevních protokolů např. amerických vojáků v průměrném věku 22 let, kteří byli zabiti v korejské válce v roce 1953. U 77, 3 % z celkového počtu 300 vojáků byly nalezeny známky postižení koronárních artérií.
Objektivní ukazatele aterosklerózy, včetně klasifikace hyperlipoproteinémií, jejich diagnostiky a další, jsou uvedeny podrobně v kapitole páté. Pozornost je věnována rovněž geneticky podmíněným hyperlipoproteinémiím.
Terapie hyperlipidémií je zprvu režimová. Zaměřuje se především na úpravu životního stylu dítěte, teprve po neúspěchu nastupuje farmakologická intervence. Jedinými léky doporučovanými v dětství jsou pryskyřice (colestipol a cholestyramin). Jiné léky používané v dospělém věku jsou v dětství kontraindikovány.
Nadváha a obezita je i v dětském věku obávaným rizikem, stejně jako nadváha dospělých. I v dětském věku je spojena se zvýšením rizika hypertenze, aterogenní dyslipidémie, diabetu 2. typu, inzulínové rezistence, předčasné aterosklerózy a kardiovaskulárních chorob, včetně srdečního selhání. Proto je kladen velký důraz na tělesnou aktivitu dítěte, která pomáhá udržovat normální tělesnou hmotnost, krevní tlak a optimalizuje psychiku dítěte.
Rychlý vývoj aterosklerózy u homocysteinurie vedl k závěru, že nejen vysoké hodnoty u tohoto postižení, ale také mírně zvýšená koncentrace homocysteinu může vést k předčasnému vývoji aterosklerózy. Proto je rovněž  řazena k rizikovým faktorům.
Závěrem podávají autoři zásady práce praktického lékaře pro děti a dorost. Zjistí-li lékař, že hladina cholesterolu zůstává u jeho pacienta vysoká a nedaří se ji nemedikamentózně upravit, měl by odeslat pacienta k dětskému kardiologovi. Ten už dále poskytne odpovídající léčebnou péči. Další odbornou intervenci mohou také poskytnout specializovaná pracoviště (ambulance pro poruchy lipidového mechanismu). Nesmírně důležitá je spolupráce s rodinou, ovlivnění přístupu dětí k vlastní chorobě. 
Publikace je doplněna instruktivními schématy, tabulkami a dokumentací z archivu autorů a nakladatelství Galén. Recenzovali ji prof. MUDr. Jan Petrášek, DrSc., z III.interní kliniky - Kliniky endokrinologie a metabolismu 1. LF UK a VFN Praha, a prof. MUDr. Jaroslav Šimon, DrSc., z II. interní  kliniky LF a Fakultní nemocnice Plzeň. 
Oba autoři, profesor MUDr. Milan Šamánek, DrSc., FESC, z Dětského kardiocentra FN Motol, a doc. MUDr. Zuzana Urbanová, CSc., z Kliniky dětského a dorostového lékařství 1. LF UK a VFN Praha předkládají publikaci, která je mementem pro dětské lékaře, kardiology, ale také pro celou společnost. Prevence aterosklerózy v dospělém věku již je prevencí pozdní a téměř neúspěšnou.