Od konce šedesátých let narůstaly rozdíly v mortalitních datech mezi Českou republikou (Československem) a rozvinutými západními zeměmi. Střední délka života v ČR stagnovala, zatímco v západoevropských zemích se plynule prodlužovala. Česká republika se naopak svými mortalitními daty a střední délkou života (ale i dalšími demografickými ukazateli) sbližovala s ostatními zeměmi bývalého socialistického tábora. Zásadní podíl na nepříznivých mortalitních datech v ČR, obdobně jako v jiných zemích východního bloku, měl vývoj kardiovaskulární mortality. V době, kdy kardiovaskulární mortalita v západních zemích klesala, v České republice byla stacionární a v některých věkových skupinách české populace dále stoupala. Dle propočtů WHO se kardiovaskulární choroby podílely na rozdílu střední délky života mezi východo- a západoevropskými zeměmi 54 %.